November - listopad, studen - mesiac, ktory nas nasmeruva k
spomienke na zosnulych, teda k hranici zivota a smrti. Hranicu komentuje slovenske
prislovie takto: "Rok ma krok a zivot v patach smrti!
November je i hranicnym pasmom medzi jesenou a zimou.
Predstavuje sa nielen prechodmi este prijemneho tepla s ostrym chladom, ale aj v ludovom
zvykoslovi, v ktorom sa stretavaju dobro a zlo, veselost a smutok, tuzba a sklamanie.
Aj v tomto mesiaci su mena, ktore si hovoria - co sme, to
sme. Prvenstvo ma Martin. Rad sa "nosi" na bielom koni (sneh). So svojim
"kumstom" nezaostavaju ani Katarina a Ondrej. Najma tito dvaja sa zapisali do
ludskeho povedomia s tzv. stridzimi dnami, vestenim o vydaji, buducom zenichovi... Ved to
pozname.
Studen, aj ked v rozpravke O dvanastich mesiacikoch neurobil
ziadnu sluzbu Maruske (Zlate rozpravky. Boli pre nas, ktori sme uz v rokoch, a mozno aj v
sucasnosti, su materinskym slovenskym mliekom), povsimol si ho basnik A. Plavka. Takto ho
ospieval: - Martin uz na bielom koni poprecvalal vsetky hony, zobrat narucil repu, kvaku,
burgynu, nechze mrazom nezahynu v zeme naruci. Ba i svarna Katarina sipkami sa pozapina...
(Novembrova).
Cislo jedenast je udajne znamenim neistoty. Ludove povedane
nie je ani ryba, ani rak. Necudujme sa, ved vacsina sa nesie v znameni Skorpiona. Vladcom
znamenia je Mars (boh vojny). Aj Hviezdoslav vyznal, ze jeho moc je ozrutna, ale voci
slovu a knihe predsa len docasna.
Listopad (posledne listy zo stromu spadnu na zem) v nedavnej
minulosti mal i zvlastne caro. Ostre strniska, vatricky pastierov, skupinky statku po
rolickach, ostredkoch... A po prvej novembrovej nedeli treba pripisat priadky a paracky.
Zapadaju prachom a... Santive byvali.
Novembrovymi perlickami si pripomenme Miestny odbor Matice
slovenskej v Brezne. Teda: o 22. novembra 1919 bola ustanovujuca schodza (72 obcanov).
Predsedom sa stal Michal Matunak, o 22. novembra, ale v roku 1969 doslo k obnoveniu Matice
v Brezne. Vystizny prihovor povedal F. Kreutz. Predseda S. Petras. Az na dvadsattri rokov.
Najviac clenov, breznianskych maticiarov bolo v roku 1943 - az 473. Miestny odbor Matice
slovenskej si teda v tomto mesiaci pripomina 80. vyrocie zalozenia.
Uz ci tak, alebo onak, velky Studen nas prinuti otvorit
skrine a vyberat z nich teplo oblecenie. V nom lahsie budeme prezivat krasnu zimu,
bliziaci sa rok 2000. - Ci ciel daleky, a ci blizky, ubezpec, Boze, ludstvo odznova, ze sa
uz nikdy v ludske kolisky, nevrati doba ladova! (D. M. Fakla: Na konci tisicrocia)
(sg)
Sumiacke drevenice a vyrobky vo fotografiach Niekolko nadsencov zo Sumiaca pripravilo v septembri vystavku
stosestdesiatich farebnych fotografii sumiackych drevenic a vyrobkov sumiackych ludovych
umelcov, ktori este tvoria. Nechybali vyrobky znameho Mikulasa Gigaca, Simona Lapina ci
Juraja Hrabovskeho. Uputali i prace dnes uz sedemdesiatdevatrocnej Anny Michalkovej, ktora
este vysiva "bruslaky", cepce, "hantuchy" a obrusy. Pekne boli aj
vyrobky Eleny Cupkovej - Fatunovej a Julie Cubanovej. Tento zaujimavy projekt financne
podporili nadacia Ekopolis z Banskej Bystrice, kanadske velvyslanectvo, sponzorsky
exvelvyslanec Ing. Jan Gonzor z Cervenej Skaly a podnikatel Ing. Jozef
Baran z Pohorelej.
Vystavku si pozrelo patstodvanast navstevnikov nielen z
okolitych obci, ale aj z Banskej Bystrice, Bratislavy, Martina, Popradu, Kosic, Kalinova,
Prahy a z Revucej. Organizatori ju spojili aj so sutazou, v ktorej pocet drevenic v
Sumiaci uhadla a dvestopatdesiat korun dostala Beata Gordanova, druhe miesto za spravny
pocet chaluparov a stopatdesiat korun patrilo Silvii Kosturovej z Banskej Bystrice. Az
jedenast navstevnikov uhadlo pocet storocnych domov, a tak vitaza stokorunovej odmeny -
Simona Margetu - urcil zreb. Styrista navstevnicka vystavy (Anna Melova) dostala
stokorunacku a patsta (Anna Gigacova) patdesiatkorunacku.
Drevenica (ubytovacie zariadenie)
plukovnika Dusana Kapusnaka![h9945o.jpg (24683 bytes)](../../images/tlac/horehron/h9945o.jpg)
Mnoho sumiackych drevenic je vo velmi zlom stave, spatia
zivotne prostredie a kazia vzhlad dediny. Niektore treba zburat, sestdesiattri nastastie
odkupili chalupari, ktori ich modernizuju a skrasluju. A tak aspon v urcitom obdobi sa
pricinuju o zvysovanie poctu obyvatelov Sumiaca, pretoze dedina pomaly pustne a vyludnuje
sa odchodom mladych do miest.
Vladimir Cupka
Zmodernizovana drevenica chalupara Alexandra Svaba
|
Skoloviny Hlupost je
normalna. Vzdelanie treba dokazovat vysvedceniami a potvrdeniami.
...
Rozpravaju sa dvaja maturanti:
- Co budes studovat po maturite?
- Zubarinu.
- A preco prave zubarinu?
- Lebo zboznujem, ked ma pocuvaju s otvorenymi ustami.
...
Po maturite:
- Otec, budem ocnym lekarom.
- Nie, budes zubnym lekarom.
- Preco?
- Pretoze viac zarobis, ... clovek ma iba dve oci, ale tridsatdva zubov.
...
Inzerat:
Vymenim maturitne vysvedcenie za akykolvek vyucny list.
Zn: Rozdiel doplatim |
Z maturitnych skusok: - ... Zakladnou
jednotkou socialnej skupiny skola, je skolnik...
...
- Clovek je plynne skupenstvo, pretoze mu zivot rychlo plynie...
...
- Chalani, ktori sa neucia, plavaju pri tabuli kraula, baby prsia.
...
Profesor sa pyta studenta:
- Vy teda tvrdite, ze je to vasa vlastna praca?
- Samozrejme!
- Tak to hej! To je teda stastie stretnut ziveho Kukucina!
...
Priznanie profesora:
- Velmi lutujem, pani studenti, no pocas svojho zivota pridete na to, ze
polovica veci, ktore som vam vtlkal do hlavy, vam na nic nebude! Este viac mi je luto to,
ze neviem, ktora polovica to je.
(jp) |
Z etnografickeho zapisnika |
Sprevadzaju nas po cely zivot vo sferach osobneho i verejneho
zivota, od narodenia, aj pred nim, cely zivot, aj po nom. Dotykaju sa kazdodennej cinnosti
cloveka, kazdej oblasti. Niektore respektujeme, niektore obchadzame, nad niektorymi sa iba
pousmejeme. Na kazdej povere moze byt aj zrnko mudrosti ci pravdy. Pretrvali generacie a
su medzi nami dodnes. Aj ti, co sa poveram vysmievaju, urcite zazili aspon raz v zivote
moment, ked boli ochotni pripustit, ze ta povera plati. Prehnane dovercivi ludia s
vaznostou tvrdia, ze kolobeh zivota je dany a kazda povera ma realny zaklad. Nech je to uz
akokolvek, ponukame vam niekolko z nich, ktore sa v Helpe traduju, pripadne pouzivaju
dodnes.
Nas vyskum sme uskutocnili v rokoch 1971-72 v ramci
diplomovej prace Helpa - vlastivedna monografia a zucastnilo sa na nom dvanast osob, z
toho osem zien a styria muzi narodeni v rokoch 1896 - 1940. Podarilo sa nam zozbierat vyse
styristo roznych povier, ktore nie su ulozene systematicky.
Ked vidime a dotkneme sa kominara, budeme mat stastie.
Ked chce hospodar, aby mu strom hojne rodil, prve ovocie dava
jest mladej zene, ktora ma deti a predpoklada sa, ze este bude mat dalsie. Zvitanie sa cez
prah je podcenovanim toho druheho. Ak ta svrbi lava dlan, dostanes peniaze. Polovnika sa
nemozno spytat (pred odchodom na polovacku), kde ide, pretoze potom nic nezastreli. Aby sa
ohen (poziar) nesiril, musi mlade dievca (panna) prebehnut po ulici, aby ho zastavila (na
tuto praktiku si spominali aj najstarsi pamatnici poziaru v roku 1906, nikto si nevedel
spomenut, cie dievca to bolo, co zastavilo ohen). Ak ta svrbi nos, dostanes po nom. Smeti
v dome sa nesmu vymetat smerom k dveram, aby sa nevymietlo stastie. Vecer sa nesmu z domu
vynasat smeti, pretoze sa vynesie pokojna noc. V piatok sa nesmu chlapi strihat a holit,
aby ich nebolela hlava (tato cinnost sa odjakziva vykonavala v sobotu). Deti sa nesmu
prekracovat, pretoze prestanu rast. Do novopostaveneho domu davali na prvu noc macku, psa,
alebo ine domace zviera, pretoze skoro zomru. Ked gazda privedie kupenu kravu alebo kona
domov, hned im zalozi zahlavok na hlavu, aby skoro privykli. Stvorlistok prinasa stastie.
Ludia v nom videli Kristov znak, symbol kriza. Rozbite zrkadlo, to je sedem rokov
nestastia. Naopak rozbite crepy z pohara ci taniera prinasaju stastie. Rozsypana sol
prinasa nestastie. V piatok sa nikdy nezacinala velka robota. Zacina sa vzdy v pondelok po
nedeli, ked sme vsetci oddychnuti. Cislo trinast prinasa nestastie. Macka, ktora nam
prejde cez cestu, prinasa nestastie (protizabranou bolo trikrat si odplut). Ked nas niekto
prejde prazdnymi vedrami, nebudeme mat stastie. Ak najdeme drobny peniaz (mincu), treba ho
trikrat poplut a az tak dat do vrecka, pretoze to moze byt peniaz, ktory zahodil chory
clovek, aby sa zbavil choroby. Pri burke sa vyhanala macka z domu von, co malo uchranit
dom pred bleskom. Najrozsirenejsim talizmanom je podkova. Kto ju nasiel a ozdobil si nou
dom, prinesie zdravie a stastie. Vstat z postele pravou nohou slubuje stastie. Zelezu
odjakziva pripisovali schopnost vyhanat zlych duchov. Ak nieco rozpravame, alebo
pripravujeme uskutocnit, trikrat poklopme po dreve, aby sa nam to vydarilo. V pondelok sa
nesmelo dat nic zobrakovi, pretoze potom cely tyzden bol zobracky. Sny zo soboty na nedelu
sa splnia. Preto vzdy zo soboty na nedelu treba hovorit o peniazoch, majetku, o vydaji
dievcat, aby sa potom o tom snivalo. Ked su mladomanzelia pred oltarom, nevesta sa snazi
stupit mladomanzelovi na nohu, aby ona panovala v dome. Na nikom by sa nemalo nic zasivat,
ani prisivat gombiky, pretoze mu zasijeme rozum. Po rozbiti zrkadla napocitame do sedem,
aby sme nemali nestastie. Pri rozsypani soli ju davame spat nozom, aby sme nemali hanbu.
Pavuka nemozno v dome zabit, pretoze to prinesie nestastie.
Mgr. Jozef Pupis |
|